site.btaВисшият съдебен съвет приема адвокатурата като партньор в реформата по въвеждане на съдебна медиация
![Висшият съдебен съвет приема адвокатурата като партньор в реформата по въвеждане на съдебна медиация](/upload/604141/AF278A8D-3E25-4FA9-810F-B10FAF7DC220.jpeg?l=1000)
![Висшият съдебен съвет приема адвокатурата като партньор в реформата по въвеждане на съдебна медиация](/upload/604141/AF278A8D-3E25-4FA9-810F-B10FAF7DC220.jpeg?l=1000&original=)
След изтичане на срока за обществени консултации по проектите за наредби по чл. 25 от Закона за медиацията и чл. 84а, ал. 4 от Закона за съдебната власт, във Висшия съдебен съвет (ВСС) постъпи становище по двете наредби от г-жа Валя Гигова - заместник – председател на Висшия адвокатски съвет (ВАдвС). Становището е постъпило след срока, в него няма данни да е надлежно прието като официална позиция от членовете на ВАдвС и не се съдържат конкретни предложения за промени или допълнения на уредбата, а принципни възражения относно института на съдебната медиация, въведен със ЗИД на ЗМ, обн.ДВ, бр.11/02.02.2023г., които в процедурата по ЗНА за обществени консултации са без правно значение. Независимо от това и доколкото адвокатурата се явява основен участник в реформата по въвеждане на алтернативно разрешаване на спорове, и с оглед дължимото институционално уважение, становището беше обсъдено от работната група към ВСС, съставена от съдии, адвокати и медиатори, която прие, че изложените в него възражения са неоснователни и не могат да бъдат споделени (отговор на Работната група към Висшия съдебен съвет).
На първо място следва да се изтъкне, че в работата на създадените преди повече от десет години и работещи досега центрове за медиация към съдилища в страната участват множество адвокати, които активно се включваха с коментари и предложения по време на обсъжданите нормативни промени в рамките на провеждани срещи с адвокати и медиатори. Затова и постъпилите в срока за обществени консултации становища от адвокати и медиатори не въвеждат нови въпроси и неуредени хипотези, а само предлагат различен подход.
На следващо място е важно да се подчертае, че включването на адвокатите в процесите, свързани с утвърждаването на медиацията, е задължително условие за успеха й. Фактът, че във всички държави, в които е регламентирана медиацията, включително и в случаите на медиация със задължителни елементи, адвокатурата е най-активен участник и поддръжник на този способ, за работната група към ВСС е много обнадеждаващ. Предприетата реформа от Съвета, която няма аналог до този момент, налага да се премине през разбиването на много стереотипи, към формиране на нов начин на мислене, който съответства в най-пълна степен на нуждата съвременното общество да ограничи конфликтите и разделението, превърнали се в една огромна индустрия. Тази задача е особено трудна за решаване и изисква най-вече достатъчно време.
По отношение на конкретните съображения, изложени в становището на зам. председателя на ВАдвС, е важно да се посочи, че в настоящия случай не могат да бъдат разглеждани аргументи, свързани с конституционосъобразността на нормата на чл. 25 от Закона за медиацията. ВСС е задължен да изпълни законовата разпоредба по приемане на подзаконов нормативен акт с посоченото в тази норма съдържание. Въпросите, свързани с подбора на медиаторите към съдебните центрове по медиация, реда за вписването и заличаването им от списъците към окръжните съдилища, тяхното обучение, мандат и контрол върху дейността им, както и възнагражденията им, са тясно свързани с функционирането на съдебните центрове по медиация и осигуряването на качеството на провежданите в тях медиации по висящи съдебни дела, особено в случаите, когато участието на страните в първа среща в процедурата по медиация е задължително (чл. 140а, ал. 1 и ал. 2 ГПК). Наредбите имат за задача да регламентират в неделима цялост сложния и многостранен процес по осъществяване на съдебната медиация при липса на възможност за правоприлагане по аналогия. Поради това регламентирането на посочените въпроси е не само с оглед осъществяване на законовата делегация, но и заради пълноценното осъществяване на дейността по разрешаване на гражданскоправни и търговскоправни спорове от съдилищата и съответно за осигуряване на защитата на правата и законните интереси на гражданите, юридическите лица и държавата във връзка с тези спорове.
Съображенията за приемането на съкратени срокове в процедурата по обществени консултации са изложени в мотивите към проектите на наредби и са свързани със стратегически за Република България въпроси по изпълнението на задължения на държавата по Плана за възстановяване и развитие. Съкратените срокове на практика са компенсирани с предварителните обсъждания в хода на изготвянето на наредбите в продължение на няколко месеца след приемането им.
news.modal.header
news.modal.text