site.btaВажно е да има държавно финансиране за български късометражни филми, смятат кинотворци
![Важно е да има държавно финансиране за български късометражни филми, смятат кинотворци](/upload/2466954/20230922_100217.jpg?l=1000)
![Важно е да има държавно финансиране за български късометражни филми, смятат кинотворци](/upload/2466954/20230922_100217.jpg?l=1000&original=)
Авторите на три късометражни филма от конкурсната програма на 41-вия фестивал на българския игрален филм „Златна роза“ имаха среща с критика и медиите след техните прожекции. На нея бе обсъдено създаването на кратки кино форми у нас. Разговора води артистичният директор на фестивала Александър Донев.
Финансирането на дебюти от държавата позволява да се работи с професионалисти на всички позиции, отбеляза продуцентът на филма „Закон за резонанса“ Гергана Станкова. Тя уточни, че осъществяването на късометражни филми е сложно, защото се дотира с половината от средствата, които се отпускат за пълнометражни продукции, а разходите са същите. "Закон за резонанса“ е неин пореден късометражен проект и тя изрази надежда, че е стъпката към пълнометражен дебют.
Двамата с режисьора на филма Ясен Генадиев смятат, че има истории, които работят единствено в кратка форма, и следва да бъдат разказани така. Генадиев подчерта, че не прави късометражни филми с идеята, че те са само трамплин към по-дългите, а избира сюжети, които са подходящи и добави, че в късометражните продукции в момента се чувства комфортно. Все пак двамата признаха, че работят по бъдещия си пълнометражен проект.
Техният филм „Закон за резонанса“ е антиутопия, която по думите на режисьора поставя проблема за изпразването на словото от смисъл във време, в което се говори много, думите са повече и навсякъде, но са обезценени. Сюжетът на лентата се базира върху идеята за производство на електричество от гласовите вибрации.
За режисьора на филма „Тихо в снега“ Стефан Ганов правенето на късометражно кино е предизвикателство заради разказването на една история в кратка форма. Той заяви обаче, че не смята да спре да го практикува, защото вижда бъдеще в този формат, базиращо се на възможността той да измести бързите картини от видеата и хората отново да дишат, когато гледат кино.
Неговият филм е посветен на това, което не си казваме с думи, и то, когато сме най-близки, каза режисьорът. Той работи в екип с майка си Екатерина Войнова като продуцент и актриса и вуйчо си Стефан Д. Ганов в епизодична роля. Историята е вдъхновена от „Книга на мълчанието“ на Борис Христов, който е насърчил автора да направи продължение на краткия си филм от 2018 г. „Преображение“, спечелил награда „Джеймисън“ на София филм фест, каза авторът.
Късата форма в киното заема все по-значимо място и ние трябва да се нагодим така, че нашето послание да стига максимално правилно до потребителя, без да страда качеството. Това посочи Атанас Бончев-Наката, който участва на фестивала като режисьор на „Един работен ден“, третиращ темата за медиите и съдебната власт. Филмът е продукция на „ТВФ - Студия „Екран“ на БНТ. Директорът на „ТВФ - Студия „Екран” Миладин Гергов подчерта, че темата е грабнала селекционната комисия при оценката на проекти, защото се стремят да подкрепят сценарии актуални и значими в нашето време и целят да се напомня, че по дадени проблеми се търсят по-радикални решения. Той апелира младите кинотворци да бъдат себе си и да не търсят реализация само в пълнометражното кино.
/АКМ/
В допълнение
Избиране на снимки
Моля потвърдете избраните снимки. Това действие не е свързано с плащане. Ако продължите, избраните снимки ще бъдат извадени от баланса на вашите активни абонаментни пакети.
Изтегляне на снимки
Моля потвърдете изтеглянето на избраните снимката/ите
news.modal.header
news.modal.text