site.btaОбмисляме диктовката в изпита от външното оценяване в четвърти клас да бъде заменена със задача за редактиране на текст, каза Галин Цоков
![Обмисляме диктовката в изпита от външното оценяване в четвърти клас да бъде заменена със задача за редактиране на текст, каза Галин Цоков](/upload/8946579/%D0%A1%D1%8A%D0%B2%D0%B5%D1%89%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5+%D0%A0%D0%A3%D0%9E+-+4+.jpg?l=1000)
![Обмисляме диктовката в изпита от външното оценяване в четвърти клас да бъде заменена със задача за редактиране на текст, каза Галин Цоков](/upload/8946579/%D0%A1%D1%8A%D0%B2%D0%B5%D1%89%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D0%B5+%D0%A0%D0%A3%D0%9E+-+4+.jpg?l=1000&original=86f11b04dbea73888ca1702717c137d32ee44433)
Обмисляме диктовката в изпита от националното външно оценяване в края на четвърти клас през предстоящата учебна година да бъде заменена със задача за редактиране на текст - основен инструмент за проверка на правописните умения в началните класове. Това съобщи служебният министър на образованието и науката проф. Галин Цоков на националното съвещание с Регионалните управления на образованието (РУО). Срещата се свиква по инициатива на министъра за координация на подготовката на новата учебна година, съобщи пресцентърът на Министерството на образованието и науката (МОН).
Идеята е в последната задача от изпита четвъртокласниците да открият и да редактират думи с правописни грешки - тип задача, която традиционно се използва в обучението в началния етап. По този начин ще се разнообразят видовете задачи, като отново ще се постигат целите за проверка на базовата грамотност в областта на правописа, но без да се налага специално техническо осигуряване или четец в извънредна ситуация. В момента се осъществяват експертни обсъждания и най-вероятно тази промяна ще бъде въведена още от тази година. В зависимост от резултатите ще се прецени трайното й въвеждане, стана известно на заседанието. Наред с това се анализира и нуждата за преразпределение на броя на задачите със затворен, с кратък отворен и с разширен отговор на изпита от националното външно оценяване в края на четвърти клас по математика.
"Промените са в продължение на усилията ни за поставяне на по-голям акцент на изпитите върху измерването на придобити компетентности, а не просто възпроизвеждане на знания", обясни министър Цоков. Целта на МОН е да увеличава броя на задачите, които проверяват практически умения, необходими за живота, както и на такива, които изискват осъществяване на междупредметни връзки. "Редуването и разнообразяването на задачите ще помогне за по-ефективното прилагане на умения в нова и непозната ситуация, без обучението да се свежда само до подготовка за решаване на определен тип задачи", каза министърът. По думите му работи се на "пълни обороти" за изготвяне възможно най-бързо на тези модели за национално външно оценяване, така че те да са готови и учители, родители и деца, да се запознаят с тях.
Следващата важна задача през настоящата учебната година е свързана с провеждането на международното изследване PISA 2025 г., което ще бъде с фокус върху природните науки. "В тази връзка подготвяме единен инструмент, с който да може да се измерят придобити основни умения в областта на природните науки на учениците от девети клас. Идеята е чрез решаването на включените в този тест задачи учениците да се запознаят с вида на задачите от изследването", обясни министър Цоков. Този инструмент ще бъде от полза и за преподаващите учители, които ще се информират за начина на задаване и на оценяване на такъв тип задачи.
"Обмисля се тестът да се осъществи в електронна среда, като се апробират различни платформи и се потърси обратна връзка от ученици и учители", каза проф. Цоков. Тъй като не става въпрос за изпит от национално външно оценяване, ще се даде възможност по преценка на преподаващия учител и по желание на ученика, резултатите от всяка от трите части да се впишат вместо резултати от входните равнища - съответно по биология и здравно образование, химия и опазване на околната среда, физика и астрономия.
Друг основен акцент през учебната година ще бъде върху работата по препоръките от одитния доклад на Сметната палата. „Предстои да се подготви анализ на резултатите и ефективността на учебните програми, утвърждавани на училищно равнище от съответните директори, насочени към усвояването на българския език в начален етап, към развитието и усъвършенстването на компетентностите по математика в прогимназиален етап и на тези по природни науки в първи гимназиален етап“, обясни министърът.
Министерството на образованието и науката ще работи и за приемането на държавен образователен стандарт за управление на качеството в образователните институции. "Подготвихме визията и рамката на този стандарт. Имаме готово предложение, което е обсъдено със социалните партньори на Отраслов съвет за тристранно сътрудничество в системата на предучилищното и училищното образование", съобщи министър Цоков. По думите му в следващите месеци в 40 образователни институции ще се апробира инструментариумът за самооценка на образователните институции, ще се обсъди с педагогическата общност, за да може максимално да се усъвършенства преди приемането му. Според него с утвърждаването на този стандарт ще се реализира изключително важна задача в системата, защото тя ще дава информация за състоянието на всяка институция - дали се отчита напредък, или изоставане, което ще помогне за прилагането на навременни и конкретни мерки на училищно ниво.
Друга задача през предстоящата учебна година ще бъде свързана с начина на финансиране на училищата и детските градини, така че средствата, които получават, да бъдат обвързани с качеството на обучението и добавената стойност в посока на подобряване на резултатите на обучаващите се. "Това е един от съществените приоритети за промяна в образователната система, която значително ще повиши качеството", отбеляза министър Цоков.
Разработена е и визия за цялостна промяна на учебните програми към по-голяма рамковост и интердисциплинарност, която в следващите седмици ще се обсъжда с всички заинтересовани страни. "През миналата година актуализирахме учебните програми от първи до десети клас, но е необходимо да се направи по-сериозна стъпка за промяна и за създаване на повече възможности за практическо приложение на наученото“, каза министърът. През септември предстои да започне и проект за разработване на нов модел учебни програми в училищното образование на стойност 800 000 евро.
В заседанието участваха заместник-министрите на образованието и науката - Наталия Митева, Таня Михайлова и Емилия Лазарова, началникът на кабинета на министъра Наталия Михалевска, директори на дирекции в МОН и представители на Регионалните управления на образованието.
Както писа БТА, започна подготовката за новата учебна година, одобрени са 509 броя учебници и учебни комплекта по общообразователните учебни предмети. Осигурени са средства в размер на 122 млн. лв. за познавателни книжки, учебници и учебни комплекти, които се предоставят за безвъзмездно ползване от децата (от първа до четвърта възрастови групи) и за учениците от първи до 12-и клас. С тези действия е създадена цялостната организация и учебната 2024/2025 година ще бъде първата с безплатни учебници за всички ученици, съобщиха от МОН в отчета си своята дейност от април до август тази година.
/ТС/
В допълнение
Избиране на снимки
Моля потвърдете избраните снимки. Това действие не е свързано с плащане. Ако продължите, избраните снимки ще бъдат извадени от баланса на вашите активни абонаментни пакети.
Изтегляне на снимки
Моля потвърдете изтеглянето на избраните снимката/ите
news.modal.header
news.modal.text