site.btaМП: Варианти за изпълнение на решението на ЕСПЧ по делото „Мустафа срещу България“ бяха обсъдени на работна среща в МП
![МП: Варианти за изпълнение на решението на ЕСПЧ по делото „Мустафа срещу България“ бяха обсъдени на работна среща в МП](/upload/8965401/%D0%9A%D0%B8%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%B2%D0%B0+3.jpg?l=1000)
![МП: Варианти за изпълнение на решението на ЕСПЧ по делото „Мустафа срещу България“ бяха обсъдени на работна среща в МП](/upload/8965401/%D0%9A%D0%B8%D0%BD%D1%87%D0%B5%D0%B2%D0%B0+3.jpg?l=1000&original=6eb914c02f961b403cf0d15f01b91729222638af)
Няколко предложения за законови промени, чрез които да се изпълни решението на Европейския съд по правата на човека (ЕСПЧ) по делото „Мустафа срещу България“ бяха обсъдени на работна среща в Министерството на правосъдието (МП). На нея присъстваха представители на трите военни съдилища в страната в София, Пловдив и Сливен, на Военноапелативния съд, както и експерти на МП. Срещата се ръководеше от зам.-министър Спаска Кинчева. МП иска да чуе мнението на военните съдии за възможните решения, подчерта зам.-министър Кинчева.
В решението си „Мустафа“, което е окончателно от 28 февруари 2020 г., ЕСПЧ установи нарушение на правото на справедлив съдебен процес по чл. 6, § 1 от Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи. Казусът бе свързан с предаването на съд и осъждането на цивилно лице от военни съдилища, тъй като един от подсъдимите с него е служил в армията по време на извършване на престъплението. А в решението си ЕСПЧ посочи, че правомощията на военното наказателно правораздаване следва да се разпростират върху цивилни лица единствено при наличие на наложителни причини, обосноваващи подобна ситуация, и то на ясна предвидима основа, като наличието на наложителни причини трябва да бъде доказано за всеки конкретен случай.
За изпълнение на това решение в МП бе създадена работна група, начело на която е зам.-министър Кинчева.
На работната среща бяха обсъдени различни предложения за изменения в Наказателно-процесуалния кодекс, Закона за съдебната власт, Закона за отбраната и въоръжените сили. Едно от тях бе за цялостно изключване на престъпленията, в които подсъдими са и цивилни лица, от компетентността на военните съдилища. Дискутира се и идея за девоенизация на военните съдии, както и за участие на цивилни лица като съдебни заседатели по делата за престъпления, извършени от военни, в осъществяването на които са участвали и граждански лица. Съпътстващо бяха поставени въпросите за уреждането на категорията труд на заварените военни съдии, както и за висящите дела.
Нито един от вариантите не се приема еднозначно от военните съдии.
news.modal.header
news.modal.text