site.btaЗаместник-министър Георги Клисурски: Потреблението и инвестициите ще бъдат двигатели на икономическия ръст през 2024 г.
![Заместник-министър Георги Клисурски: Потреблението и инвестициите ще бъдат двигатели на икономическия ръст през 2024 г.](/upload/53451/MF.jpg?l=1000)
![Заместник-министър Георги Клисурски: Потреблението и инвестициите ще бъдат двигатели на икономическия ръст през 2024 г.](/upload/53451/MF.jpg?l=1000&original=6e5c4ed88c300bff9145ea8ae18ac55b53b4dbae)
„Очакванията ни към момента са да успеем да постигнем планирания ръст от 1,8% за тази година. Благодарение на намаляващата инфлация прогнозираме растеж от около 3,2% за 2024 г. Съгласно последните данни на НСИ инфлацията към септември е под 7% и очакваме това постепенно намаляване да продължи и през 2024 г., като към края ѝ да бъде под 3%, а средногодишно за 2024 – около 5%“. Това заяви заместник-министърът на финансите Георги Клисурски по време на конференцията „Среща на бизнеса с правителството“, организирана от „Капитал“.
„В БВП на България има два ключови компонента, които тази и особено следващата година ще допринесат за по-високия растеж. Първият от тях е потреблението, което за мен е неочакван и изненадващ двигател на българския икономически ръст през последните две-три години, което стои на сравнително високи нива от 4-5% на годишна база и очакваме това да се пренесе и в следващата година“, посочи Георги Клисурски. Другият голям фактор, който ще движи растежа догодина, са инвестициите, които тази година са по-слаби, но през 2024 г. това ще се промени и причините за това според него са европейските фондове и средствата по Плана за възстановяване и устойчивост. Той припомни, че преди дни България официално подаде документите, необходими за получаването на второто плащане по ПВУ в размер на до 1,4 млрд. лв. до края на 2023 г., но които реално ще бъдат разходвани и инвестирани през 2024 г. „С подаване на документите за второто плащане страна ни си осигури правото догодина да заяви още две плащания и ако успеем да получим и тези средства, това би представлявало огромен финансов ресурс за инвестиции, който да влезе в българската икономика“, допълни той.
„Нашата политика е дългосрочно да се стремим към 2%-та инфлация, която е цел и на ЕЦБ, и на другите водещи централни банки по света. За нас е най-добре приходите в държавния бюджет да идват от реален растеж на икономиката, а не от повишаване на цените. Ние работим в посока стимулиране на бизнес средата и намаляване на цените, така че да се произвежда реална добавена стойност“, обясни заместник-министърът.
Във връзка с проектите на данъчните закони Георги Клисурски потвърди, че визията на правителството е ставките по ДДС да бъдат уеднаквени на 20%, възможно е да има малко на брой изключения в конкретни сектори поради специфични причини и предложенията на МФ са именно в тази посока. „Продължават нашите разговори с ресторантьорския бранш и решението ни какво да предложим на парламента – дали 20% ДДС или комплекс от мерки за изсветляване на бизнеса – ще бъде взето на база на това коя от двете опции изсветлява повече сектора и произвежда повече приход за държавата“, уточни той.
В отговор на въпрос относно консервативността в планирането на следващия бюджет и възможни буфери срещу външни шокове заместник-министър Клисурски коментира, че очакваният приход от различни евро средства би осигурил един добър резерв и че в бюджета се залагат съответните буфери, така че и догодина да се постигне дефицит от 3%, който е изискване за приемане на еврото. „Това е и може би цел номер едно на нашето правителство – на 1 януари 2025 г. да се поздравим като членове на еврозоната, така че ние ще направим всичко възможно да го постигнем“, категоричен е Георги Клисурски.
news.modal.header
news.modal.text