site.btaПредизвикателство остава все още ограниченият достъп на ромите до здравни услуги, отчита доклад за 2023 г.
![Предизвикателство остава все още ограниченият достъп на ромите до здравни услуги, отчита доклад за 2023 г.](/upload/7692345/1000153826.jpg?l=1000)
![Предизвикателство остава все още ограниченият достъп на ромите до здравни услуги, отчита доклад за 2023 г.](/upload/7692345/1000153826.jpg?l=1000&original=)
Предизвикателство остава все още ограниченият достъп на ромското население до здравни услуги. Причина за това са бедността и безработицата, съчетани с ниска здравна култура и висок процент на здравно неосигурени хора. Добра практика в това отношение е включването на здравни медиатори в общински и държавни болници. Това се отчита в доклад относно мониторинговия доклад за приобщаване на ромите за 2023 г. Докладът е приет днес от правителството, съобщиха от пресцентъра на Министерския съвет (МС).
През 2023 г. за първи път държавата финансира мерки за подкрепа на учениците от българските общности в чужбина, включително роми, които са се обучавали зад граница, но са се завърнали в България и продължават образованието си тук. Предвидена е помощ и за учителите, които работят с такива деца, посочват от правителствената пресслужба. В предучилищните групи със значителен брой деца от други етноси са въведени допълнителни часове по български език, отбелязват още оттам.
Сред позитивните стъпки са: нормативното гарантиране на целеви средства за назначаване на образователни медиатори, социални работници и помощници на учителя, както и промяната в наредба на Министерството на здравеопазването, с която се увеличи броят на профилактичните прегледи за здравно неосигурените бременни жени. "Високият дял на ромите без квалификация и с ниско образование (89,3%) оказва сериозно негативно влияние върху възможностите за заетост сред тези общности", се казва също в приетия доклад.
Проблем остава обособяването на маргинализирано малцинствено население в изолирани махали, което води до социална изолация на жителите на тези квартали, до влошаване на жилищните условия на мнозинството от хората там, до лоша инфраструктура и хигиена, до трудности при осигуряването на обществени услуги на място, посочват от МС. Местните власти все още не могат да се справят с незаконните постройки и най-вече да предложат алтернатива при премахването им. Добър пример е Оперативна програма „Региони в растеж“ 2014 - 2020, с чиито средства са изградени 780 социални жилища. В по-добра среда вече живеят 1503 човека от маргинализирани групи, включително роми, обясняват от пресслужбата.
В края на май месец Националният съвет за сътрудничество по етническите и интеграционните въпроси към Министерския съвет прие мониторинговият доклад за изпълнение на стратегията за равенство, приобщаване и участие на ромите, както и на общинските планове за действие през миналата година.
/БИ/
news.modal.header
news.modal.text