site.btaДостига ли Антарктида критична точка в климата, обсъждат 1500 учени на конференция в Чили
![Достига ли Антарктида критична точка в климата, обсъждат 1500 учени на конференция в Чили](/upload/8896275/iceberg-8008071_1280.jpg?l=1000)
![Достига ли Антарктида критична точка в климата, обсъждат 1500 учени на конференция в Чили](/upload/8896275/iceberg-8008071_1280.jpg?l=1000&original=)
Близо 1500 преподаватели и учени се събраха в южната част на Чили за 11-ата конференция на Научния комитет за антарктически изследвания тази седмица, за да коментират най-съвременните изследвания от огромния бял континент, предаде Ройтерс.
По време на конференцията бяха разгледани различни аспекти на науката - от геологията до биологията и от глациологията до изкуствата. Основна тема на събитието бе бързо променящият се континент Антарктида.
Екстремните метеорологични явления в покрития с лед континент вече не са хипотетични презентации, а разкази от първо лице. Учените споделят наблюденията си за проливни дъждове, интензивни горещини и внезапни силни сухи ветрове в изследователските станции, които довеждат до масово топене, гигантски откъсвания на ледници и опасни метеорологични условия с глобални последици.
При наличието на подробни данни от метеорологични станции и сателити, датиращи едва от около 40 години, учените се питат дали тези събития означават, че Антарктида е достигнала своята критична точка на ускорена и необратима загуба на морски лед от ледената покривка в западната си част.
„Съществува несигурност относно това дали настоящите наблюдения показват временен спад или понижение на морския лед“, казва Лиз Келър, учен от Университета „Виктория“ в Уелингтън, Нова Зеландия.
Според оценки на НАСА ледената покривка на Антарктида има достатъчно лед, за да повиши средното морско равнище в света с до 58 метра. „Макар че е трудно да се определи дали сме достигнали точката, от която няма връщане назад, едно е ясно. Скоростта на промените е безпрецедентна“, допълва Келър.
Майк Вебер, учен от Германския университет в Бон, който специализира в областта на стабилността на антарктическата ледена покривка, смята, че записите на седименти, датиращи отпреди 21 000 години, показват предишни подобни периоди на ускорено топене на леда. Ледената покривка е преживявала и преди подобна ускорена загуба на ледена маса поне осем пъти, като ускорението протича през няколко десетилетия и поставя началото на фаза на загуба на лед, която може да продължи векове и да доведе до драстично повишаване на морското равнище по света. Според Вебер този процес се е ускорил през последното десетилетие и въпросът е дали вече е започнала вековна фаза или не.
„Може би точно сега навлизаме в такава фаза“, каза Вебер и допълни: „Ако е така, поне засега няма да има спиране.“
Въпреки че според някои климатичните промени вече са настъпили, учените се съгласиха, че най-лошите сценарии все още могат да бъдат избегнати чрез драстично намаляване на емисиите от изкопаеми горива.
Матийо Касадо, изследовател от Лабораторията за науки за климата и околната среда на Франция, е специализиран в изучаването на водни изотопи за реконструкция на историческите температури. Според него данните от десетки ледени ядра, събрани от цялата ледена покривка, са му позволили да възстанови температурните модели в Антарктида отпреди 800 000 години. Изследванията показват, че сегашното покачване на температурата през последните петдесет години е извън рамките на естествената променливост, което подчертава ролята на промишлеността в производството на въглеродни емисии, които стимулират изменението на климата.
Той допълва, че за последен път Земята е била толкова топла преди 125 000 години и морското равнище е било с 6 до 9 метра по-високо.
Според Касадо в миналото температурата и въглеродният диоксид са били в равновесие и са се уравновесявали взаимно, но в момента нивата на химичния елемент са много по-високи и са далеч от равновесието.
Касадо и други учени отбелязаха единодушно, че количеството на въглерод в атмосферата е твърде много.
/ХК/
news.modal.header
news.modal.text