site.btaФотографска изложба се открива по повод 90-ата годишнина от рождението на преводача Борис Мисирков
![Фотографска изложба се открива по повод 90-ата годишнина от рождението на преводача Борис Мисирков](/upload/3310268/402390142_843958974398245_6765876321633058791_n.jpg?l=1000)
![Фотографска изложба се открива по повод 90-ата годишнина от рождението на преводача Борис Мисирков](/upload/3310268/402390142_843958974398245_6765876321633058791_n.jpg?l=1000&original=88ec0b14b51e9b0137d58b40c211178deb4cf6e6)
Фотографска изложба „Мисирков за Мисирков“ се открива на 23 ноември по повод 90-ата годишнина от рождението на преводача Борис Мисирков. Домакин на експозицията е галерия „Алма Матер", съобщават от Културния център на Софийския университет (СУ) „Св. Климент Охридски“, които са организатори съвместно с Къща за литература и превод.
По думите им изложбата представлява поглед върху живота и работата на преводача Борис Мисирков от гледна точка на сина му – фотографа Борис Мисирков. За нея са използвани два архива – ръкописен и фотографски.
„От тестетата пътни бележки, писма, редакторски коректури, записки по създаването на преводаческия съюз се разкриват неочаквани страни на личността на Мисирков-старши, а от негативите, заснети от сина му в края на 80-те и началото на 90-те, изплуват отдавна забравени негови портрети“, разказват от Културния център на СУ.
Изложбата съдържа фотографии, копия от ръкописи, откъси от авторски текстове на Борис Мисирков и аудиозаписи с фрагменти от негови преводи.
Борис С. Мисирков (1933–1999) е български преводач, син на доктор Сергей Мисирков и внук на филолога Кръсте Мисирков. През 1951 г. завършва първия випуск на Руското училище в София, а през 1955 г. - руска филология в Софийския университет. От 1956 г. и до края на живота си се занимава с превод на художествена литература от руски, а също и сърбохърватски, македонски и английски. Член-учредител е на Съюза на преводачите в България и един от основателите на списание „Факел".
За повече от 40 години Борис Мисирков е превел над 150 романа, пиеси, новели и други литературни произведения от руски език. Сред тях са „Тринайсетте лули" и „Хулио Хуренито" на Иля Еренбург, „Дневници" на София Толстая, „Москва–Петушки" на Венедикт Ерофеев, „Кучешко сърце", „Дяволиада" и „Фаталните яйца" на Михаил Булгаков, „Пътешествията на дилетанти" на Булат Окуджава, „Щастливата Москва" на Андрей Платонов, „Алтистът Данилов" на Владимир Орлов.
Борис Б. Мисирков (1971) e български фотограф и кинематографист. Завършил е Национална гимназия за древни езици и култури „Свети Константин Кирил Философ“ (1985–90), НАТФИЗ (1991–96), експериментален център FABRICA, Италия (1997–98).
Като автор работи в тандем с Георги Богданов под името Мисирков/Богданов. Съучредител е на Българско фотографско сдружение и съосновател на продуцентска компания „Агитпроп“. Работи като режисьор и оператор на пълнометражни документални филми, експериментални видеа и визуални кампании. Успоредно с авторската си практика е бил и куратор на фотографски изложби на съвременни български автори.
/ ГН
/РБ/
news.modal.header
news.modal.text