site.btaОБНОВЕНА Да се насърчават младите хора в начинанията им, поискаха на дискусия Младежки клуб "Има бъдеще" и клуб "Екзаминър"
![Да се насърчават младите хора в начинанията им, поискаха на дискусия Младежки клуб "Има бъдеще" и клуб "Екзаминър"](/upload/9061229/IMG_6068.jpeg?l=1000)
![Да се насърчават младите хора в начинанията им, поискаха на дискусия Младежки клуб "Има бъдеще" и клуб "Екзаминър"](/upload/9061229/IMG_6068.jpeg?l=1000&original=)
Да се насърчават младите хора в техните начинания и да се чува повече гласът им, да се подобри образованието и държавата да полага реални грижи за насърчаване на раждаемостта и грижата за семействата. Тези предложения бяха отправени по време на дискусия, организирана от Младежки клуб „Има бъдеще" със съдействието на аналитичен клуб "Екзаминър", която се проведена в Националния пресклуб БТА-София.
Темите на дебата, който продължи два часа и в който се включиха политолози, социолози, общественици, интелектуалци и др., бяха ескалиращите проблеми в част от политическите партии и ще засегнат ли те останалите формации. Други въпроси в дискусията бяха нуждаем ли се от смяна на приоритетите и на политическия модел, иска ли обществото един вид „рестарт на системата“, необходим ли ни е нов обществен договор и какъв да бъде той, възможна ли е появата на нова политическа алтернатива и позитивно ли ще бъде това за развитието на България.
„Проблемът ни не е толкова ниската раждаемост, която всъщност не е толкова ниска“, коментира социологът Юрий Асланов. „Липсата на енергия е основният ни проблем, изтощено общество от всякакви проблеми, които му се случиха и се случват. Нуждаем се от приток на „свежа кръв“, добави той.
Политологът Татяна Буруджиева каза, че е нужен сериозен дебат в обществото по темата искаме ли да имаме бъдеще. Според нея е нужно да се създадат реални условия на майките да работят спокойно.
„Разчитам на младите да изискват повече от себе си, както и от другите. Изкуството е нужно, за да можем да изграждаме едно по-добро общество“, каза актьорът Веселин Плачков. „Трябва да бъдем внимателни какво избираме и какво им предлагаме“, допълни той. „Вярвам в младите и съм отворен към всички техни нужди, защото те са нашето бъдеще“, обяви той.
Според социолога Юлий Павлов България се нуждае от промени в мисленето. „Да престанем да се опитваме да откриваме „топлата вода“. Да правим онова, което огромната част от европейските държави правят, и което дава резултати“, каза той. По думите му политиците не разбират, че основното задължение на Народното събрание е да излъчи правителство. „Всяко едно, което не излъчи правителство, е нефелно и трябва да бъде сменено“, отбеляза той.
По отношение на предстоящите парламентарни избори Павлов коментира, че са се породили спекулации за ролята на вътрешния министър в тях. „Около 150 000 гласа е неавтономният вот и какво е неговото влияние всеки може да види. След това го сравнете с изборния резултат - няма големи отклонения на национално ниво", посочи Павлов. Според него два дни след гласуването може да се разбере дали е имало манипулация на вота.
Математикът проф. Михаил Константинов коментира, че самите избори са мирен трансфер на властта. „Бюлетин или калашник - така се сменя властта", припомни той известна британска сентенция.
Изпълнителният директор на „Галъп интернешънъл Болкан" Петко Петков коментира, че българското общество се променя, и то благодарение на младите. Поколенията, които досега участваха в политиката, не изпълниха своята основна функция България да върви напред. Младите хора ще са основният ресурс, който може да промени България. „Трябва да тръгнем от ранното детско развитие и младите хора се моделират именно там", допълни той. По мнението му ориентирането става в ранна детска възраст и на 20 години младежите вече трябва да знаят какво искат да работят. „Семейството се гледа с грижа и любов, а не толкова с пари", каза Петков. Той се обяви за експертни мерки, които да бъдат взети от управляващите по отношение на младежкото образование.
По повод предложения по време на дискусията, че трябва да бъде свикана нова национална кръгла маса, политологът проф. Румяна Коларова възрази и каза, че тя не е нужна. „Това е превратно и митологично виждане. Изключително вредно е, да не злоупотребяваме с нещо, което има конкретна и ясна роля в историята на България. Нещо, което е много добре коментирано и анализирано в конкретен план", аргументира се тя. Според нея България сега е много различна държава отпреди 1989 г., а младите хора също са много по-различни.
/ТТ/
В допълнение
Избиране на снимки
Моля потвърдете избраните снимки. Това действие не е свързано с плащане. Ако продължите, избраните снимки ще бъдат извадени от баланса на вашите активни абонаментни пакети.
Изтегляне на снимки
Моля потвърдете изтеглянето на избраните снимката/ите
news.modal.header
news.modal.text