site.btaКюстендил отбеляза Съединението на Княжество България с Източна Румелия
![Кюстендил отбеляза Съединението на Княжество България с Източна Румелия](/upload/8988444/20240906_110936.jpg?l=1000)
![Кюстендил отбеляза Съединението на Княжество България с Източна Румелия](/upload/8988444/20240906_110936.jpg?l=1000&original=)
Кюстендил отбеляза 139-та годишнина от Съединението на Княжество България с Източна Румелия. Пред паметника "Булаир" в центъра на града се поклониха представители на областната и общинската администрации, архирейското наместничество, политически партии, граждани.
Отбелязването на годишнината започна с издигане на българското знаме под звуците на българския национален химн. Кратка програма припомни събитията отпреди 139 години, когато актът на Съединението съчетава успехите на българските политика и дипломация в края на XIX в.
Макар, че събитията се случват в Пловдив, Кюстендил също има своето място в историята, припомни пред журналисти историкът от Института за исторически изследвания при Българската академия на науките доц. д-р Ангел Джонев. Още на 7 септември 1885 година в Кюстендил е организиран митинг, на който присъстват около две хиляди души, в подкрепа на Съединението. Два дни по-късно в града е създаден Централен опълченски комитет, оглавен от Агапий Войнов, който организира няколко доброволни формирования – четите на Стоян Богданцалиев и на Димитър Юруков, като целта е да се проникне в Македония и да се извърши не само Съединението на Княжество България и Източна Румелия, а и на Македония, разказа доц. д-р Джонев.
"Политиката на правителството на Петков Каравелов в София обаче е да се сдържат тези "луди глави" и четите са насочени превантивно на източната граница с Османската империя, където се очаква да започне война. Това са 150 души доброволци, които заминават за турската граница. В Кюстендил се формира и друга доброволческа чета по време на Сръбско-българската война, оглавявана от Димитър Попгеоргиев Беровски, през ноември 1885 г., наречена Дядо-Ильовата чета. Кюстендил участва във военната защита на Съединението по подобаващ начин, защото именно тук са съсредоточени сериозни бойни формации от Западният отряд", посочи още историкът.
Той каза и че Съединението е дело на българските възрожденци, водени от Захари Стоянов, и на българските офицери в лицето на Данаил Николаев, които успяват да осъществят военно Съединението. Българската държава успява да го защити дипломатически. "Имаме едно съчетание на народ, политици и на армия, които успешно завършват Съединението", добави Джонев.
/БИ/
news.modal.header
news.modal.text