site.btaБездните в човешката душа са показани в изложбата на Алфред Кубин във Виена
![Бездните в човешката душа са показани в изложбата на Алфред Кубин във Виена](/upload/8775981/alfred_kubin_der_grosse_kopf_1899.jpg?l=1000)
![Бездните в човешката душа са показани в изложбата на Алфред Кубин във Виена](/upload/8775981/alfred_kubin_der_grosse_kopf_1899.jpg?l=1000&original=d1d682e1a4f1c43dcc59bb74b87f1ab5b6055e53)
Изложбата „Естетика на злото“, отворена за посетители до 12 януари във виенския музей „Албертина модерн“, представя ранния творчески етап на гениалния творец Алфред Кубин, oбхващащ годините 1899 – 1904. Показани са 100 работи от колекцията на музея, състояща се от около 1800 рисунки, които визуализират неговия мрачен свят, завладян от злото, страшното и ужасяващото.
Представени са ранните творби на Кубин, в които преобладават песимизмът, страхът и не на последно място - женомразството на художника. Изложбата е организирана по теми и започва в първата зала с „Посветени на смъртта от раждането“ и „Фатална жена“. Особено натрапчива тук е картината „Яйцето“, която изобразява скелет на бременна жена с огромен корем. До нея е разположен отворен гроб, зад който стои мрачен жътвар. Това е една от многото рисунки на тема бременност, раждане и майчинство, която преминава през цялото творчество на Кубин.
Следващата зала показва бруталния поглед на Кубин към света и изразява всичко с общото понятие „стая за мъчения“: Тук са показани вързани, обесени и набити на кол хора. В разделите „Кошмари на мрака“ и „Отчуждение от природата и произхода“ изложбата подчертава страха на Кубин от нарастващата технологизация. Феноменът на все по-бързо променящия се свят е разгледан например в произведението на Кубин „Самонаблюдение“, създадено през 1901/2 г., което показва в гръб човек без глава, а главата му лежи пред него с разкривени в гримаса черти на лицето.
Особено натрапчиви са и анималистичните изображения на Кубин. В последната зала могат да се видят факсимилни отпечатъци от „портфолиото на Вебер“, наречено на името на покровителя на изкуствата и приятел на Кубин, Ханс фон Вебер. В тези листове Кубин тематизира предимно страха от неизбежната смърт. В картината „Часът на смъртта“ например остър като бръснач показалец напредва безмилостно и крещящи глави постепенно се спускат в бездната.
Но защо са тези ужасяващи изображения и песимистични сюжети? Художникът, който е роден в Бохемия през 1877 г., несъмнено се занимава с травматичните преживявания и ударите на съдбата в своите творби. Въпреки това, казва директорът на Албертина Клаус Шрьодер, „когато разглеждаме подобна личност, няма смисъл да я приписваме на еднозначни преживявания. Това са преживявания, които 10 000 и 100 000 други хора също са преживели. Това е нещо, което не можем да обясним, нещо, което е в личността на човека от самото начало и има творческата сила да формира вълнуващи моменти.“ Изложбата показва, че за Кубин е невъзможно да избяга от прецизното изобразяване на злото и бездната и както разкрива заглавието на експозицията, ужасът крие „естетика на злото“, която го привлича неудържимо.
(Снимката може да бъде използвана само като илюстрация към тази новина)
/ХТ/
news.modal.header
news.modal.text