site.btaКнига за църковния живот на българите в Бесарабия излезе от печат
![Книга за църковния живот на българите в Бесарабия излезе от печат](/upload/2433847/380155087_6931433373568685_4309373518889281986_n.jpg?l=1000)
![Книга за църковния живот на българите в Бесарабия излезе от печат](/upload/2433847/380155087_6931433373568685_4309373518889281986_n.jpg?l=1000&original=310a62f21cfd3445e5c816e5614bdab87785dba2)
Нов научно-изследователски труд - „Църковният живот на българите в Бесарабия (1812–1918)“, е издаден в Молдова. 456-странична монография е дело на председателя на Научното дружество на българистите д.и.н. Иван Думиника. Тя представя характерните особености на църковната организация и духовното развитие на българската етническа общност в Бесарабия през периода, когато тази територия е част от Руската империя (1812–1918 г.), съобщи авторът на страницата си във Фейсбук.
„Не е оставен без внимание и периодът, когато 27 български колонии в Южна Бесарабия са били под каноническата юрисдикция на Молдовската митрополия (1856–1872) и Румънската православна църква (1872–1878). Всичко това оставя отпечатък върху духовното развитие на вярващите българи, внася някои особености в тяхната религиозна обредност“, обясни историкът.
По думите му в работата е показано, че в процеса на формиране на църковната структура българските колонисти се изявяват като активни ктитори и църковни епитропи. С тяхна финансова помощ са издържани църковните служители, извършени са строителни и ремонтни дейности на светините.
Книгата разкрива и проблема за духовното образование на българските преселници в Бесарабия. „Подчертава се, че важен етап в развитието на този процес в българските колонии започва с откриването на енорийски училища. Показано е също, че българските духовници от Бесарабия също имат отношение към първите научно-изследователски прояви в колониите. Освен това бесарабските църковни дейци от български произход участват и в националноосвободително движение на своя народ по българските земи. Анализът на архивните документи показва, че вече в началото на XIX век националното самосъзнание, езиковата и етническа идентичност на преселници в Бесарабия се изявяват и чрез българските свещеници“, пише Иван Думиника.
Монографията е издадена под егида на Института за културно наследство и Научно дружество на българистите в Молдова.
/ЙК/
news.modal.header
news.modal.text