site.btaПреди 21 години се състои най-близката „среща“ на Земята и Марс от близо 60 000 години насам
![Преди 21 години се състои най-близката „среща“ на Земята и Марс от близо 60 000 години насам](/upload/8877709/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%81_27.08.jpg?l=1000)
![Преди 21 години се състои най-близката „среща“ на Земята и Марс от близо 60 000 години насам](/upload/8877709/%D0%9C%D0%B0%D1%80%D1%81_27.08.jpg?l=1000&original=)
На 27 август 2003 г. плнетата Марс, наричана още „Червената планета“ се доближава най-близо до Земята за първи път от около 60 000 години. Тогава двете планети са на около 55 млн. кв. км една от друга. Това разстояние се оказва необичайно късо с оглед на астрономията и нейните научни аргументи. От това следва и причината за тази „близост“ – противопоставяне. То се получава поради факта, че на всеки две години орбитата на Земята се изравнява с тази на Марс. По този начин Червената планета и Слънцето се позиционират от противоположната страна на Земята. Явлението е резултат от разликата в орбиталните периоди между орбитите на Земята и тази на Марс, т. е Земята обикаля Слънцето за 365 дни, а Марс за 687 земни дни. Резултатът от тези действия на планетите е, че Земята прави почти две пълни орбити за времето, а на Марс е необходима една, като това води до „опозицията“ на Марс на всеки 26 месеца.
Много от предишните известни наблюдения и открития са правени по време на въпросното явление „опозиция“. През 1659 г. холандският учен и математик Кристиан Хюйгенс (1629 – 1695) успява да види и скицира първите точни чертежи на марсианската повърхност. Макар и по-далеч от обикновено, опозицията от 1666 г. дава възможност на Джовани Касини (1625 – 1712) за първи път да наблюдава ледените шапки на Марс, както и да изчисли периода ѝ на въртене от неговите опозиционни наблюдения. Друго голямо откритие е по време на перихеличната опозиция от 1877 г., когато Марс се приближава достатъчно близо до Земята, за да може американският астроном Асаф Хал (1829 – 1907) за първи път да наблюдава двете малки луни на Марс – Фобос и Деймос.
В емисията „Шарен свят“ на БТА са публикувани любопитни реакции на хората по света:
Астролог настоява пред красиви жени да спасят Земята
Делхи, 27 август 2003 г. /БТА/ Астрологът и графолог проф. Фазал Карим Хан от Лахор настоява актрисите на Боливуд да носят грим и да се молят когато Марс е най-близо до Земята от времето на последната ледникова ера, пише в. „Нейшън“. Прорицателят е убеден, че в ръцете на красиви индийки и пакистанки е да спасят нашата планета от пагубното влияние на Марс.
За да се избегнат лошите прокоби, красавиците на земното кълбо трябвало да се молят през цялата нощ на 27 срещу 28 август. Той споменава поименно най-популярните индийски филмови актриси и внушава, че те трябва да се гримират до най-малки подробности и така да наблюдават уникалното явление, когато двете планети ще отстоят на само 55,76 милиона км, или разстояние, което е 145 пъти по-голямо от разстоянието между Земята и Луната.
Последният път, когато планетата Марс е била по-близо до Земята, е бил около 12 септември 57 617 г. преди Христа, уточнява Ройтерс. Ако сега пропуснем да видим „най-голямото противостояние“, ще трябва за почакаме 284 години за следващата близка среща с Марс.
Планетарното дружество в САЩ е обявило 27 август за „Ден на Марс“.
***
Германци твърдят, че видели НЛО
Манхайм, 27 август 2003 г. /БТА/ В Германия напоследък рязко нараснаха свидетелските показания за срещи с НЛО, тъй като поради сегашната изключителна близост между Земята и Марс много хора се объркват и смятат, че са присъствали на „срещи от третия вид“, оповести Германският център за изследвания върху паранормалните явления, цитиран от АФП.
Сега получавам най-невероятни информации, заяви Вернер Валтер, който стои на даден телефонен номер и приема обаждания за наблюдения на НЛО. Двойка пенсионери му казали, че на 13 август вечерта в продължение на два часа наблюдавали НЛО, който се намирал на разстояние едва 500 метра. Друг наблюдател обяснил, че часове наред гледал как зад Луната се движи нещо.
Марс, с огнените си отблясъци, лесно може да накара някои хора, които са зле информирани, да повярват в посещение на НЛО, обясни Вернер Валтер. (...)
В емисията „Международна информация“, БТА публикува за уникалните снимки, които заснема телескопа „Хъбъл“ и откритията, до които достигат чрез тях:
Телескопът Хъбъл снима Марс „в близък план“
Балтимор и Вашингтон, 28 август 2003 г. /БТА/ Космическият телескоп Хъбъл направи изключителни снимки на Марс „в близък план“, докато планетата беше най-близо до Земята от последните 59 618 години, предадоха АП и АФП като цитират центъра на НАСА в Балтимор, управляващ телескопа.
Уловени бяха подробности от полярна ледена покривка и гигантска стена на каньон.
Никога не сме виждали такава голяма разделителна способност и толкова ясни подробности в снимки на Хъбъл, заяви астрономът Джим Бел от Корнелския университет. Той има предвид стена от каньона Валес Маринерис, който се простира на 4500 км по повърхността на Червената планета. Институтът, управляващ Хъбъл, публикува някои от изображенията, уловени от телескопа във вторник и сряда.
Снимките, направени когато планетата Марс е била на около 55,7 -55,6 км от Земята, показват детайли от повърхността от порядъка на 27 км.
На първата публикувана снимка ясно се вижда ледена покривка на южния полюс на Марс. Оранжево-кафявата сфера е осеяна с кратери. Виждат се и синкавобели облаци на повърхността.
Учените ще изследват подробно снимките и се надяват да открият нещо, което досега им е убягвало. (…)
В България противопоставянето на двете планети се наблюдава от обсерваторията в Белоградчик. Поместваме материал от емисията „Вътрешна инфорамция“ на БТА:
Десетки любители на астрономията наблюдаваха Марс през телескоп в обсерваторията в Белоградчик
Белоградчик, 28 август 2003 г. / БТА/ Десетки любители на астрономията наблюдаваха тази нощ планетата Марс през телескопа в обсерваторията в Белоградчик.
Представители на Астрономическата асоциация, студенти по астрономия от Софийския университет, чужденци се изкачиха до астрономическата обсерватория в Белоградчик и наблюдаваха природния феномен – т. нар. велико противостояние на Марс, когато Червената планета е най-близко до Земята – на разстояние 55 млн. километра.
В обсерваторията към БАН в Белоградчик се намира вторият по големина телескоп у нас след Роженския. Гледалото на телескопа е с големина 60 см, уточни за БТА Румен Бечев, физик в обсерваторията. На опашка снощи се наредили над 100 любители и астрономи, за да видят „доближаващите се“ планети Земя и Марс.
Бечев уточни, че поради ясното време видимостта през телескопа е била отлична и планетата Марс се е наблюдавала като малко ясно светещо кръгче. (…)
Очаква се и в полунощ срещу 29 август да се наблюдава Червената планета. Яркостта й ще се увеличи десетки пъти и тя ще свети много по-ярко от останалите звезди. Според учените тогава Марс ще отстъпва по блясък само на Луната и на Венера. (…)
/ДС/
news.modal.header
news.modal.text