site.btaНа 20 септември 2019 г. започва първата експедиция в Арктика на германския изследователски ледоразбивач "Поларщерн" при изключително ниски температури и дълги периоди на тъмнина
![На 20 септември 2019 г. започва първата експедиция в Арктика на германския изследователски ледоразбивач "Поларщерн" при изключително ниски температури и дълги периоди на тъмнина](/upload/2430371/AP19262343325475.jpg?l=1000)
![На 20 септември 2019 г. започва първата експедиция в Арктика на германския изследователски ледоразбивач "Поларщерн" при изключително ниски температури и дълги периоди на тъмнина](/upload/2430371/AP19262343325475.jpg?l=1000&original=)
На 20 септември 2019 г. германският изследователски ледоразбивач "Поларщерн" (Polarstern) отплава от Тромсьо, Норвегия, за да прекара една година на дрейф през Северния ледовит океан - в капан от лед. Това е първата мисия на изследователския кораб. Ръководител на експедицията е Маркус Рекс от германския институт за полярни изследвания "Алфред Вегенер" в Бремерсхафен. Целта на експедицията MOSAiC (Мултидисциплинарна плаваща обсерватория за изследване на арктическия климат) е да се разгледа най-отблизо Арктика като център на глобалното затопляне и да получи фундаментални знания, които са ключови за по-доброто разбиране на глобалното изменение на климата. В проекта участват близо 300 учени от 20 държави.
БТА информира за хода на експедицията през цялото време:
Започва най-голямата арктическа експедиция
Берлин, 20 септември 2019 г. /БТА/ Германски изследователски ледоразбивач днес ще отплава от Норвегия за една година в Арктика, за да прави климатични измервания, съобщиха ДПА и Асошиейтед прес.
Около 100 учени ще потеглят с кораба днес от Тромсьо за най-голямата и сложна изследователска експедиция в Арктика - MOSAiC (Мултидисциплинна плаваща обсерватория за изследване на арктическия климат). Ледоразбивачът "Поларщерн" е претъпкан с инструменти за събиране на данни. Идеята е той да бъде закотвен за плаващ лед и да плава с него до септември 2020 г., като специалистите през цялото време ще правят измервания и експерименти, включително и през непрогледната северна зима. Те ще изследват всичко - леда, океана, атмосферата, дори дивия живот.
Точното позициониране на ледоразбивача е много важно. Закотвянето трябва да е на около 85 градуса на север и 130 градуса на изток, уточни Би Би Си. Така експедицията ще достигне на около 200 км от Северния полюс, след което ще се насочи с течението между североизточна Гренландия и Свалбард. Ако корабът стигне прекалено на запад в 2500-километровото си пътешествие, ще бъде уловен от Бофортското течение, което се движи в Арктика по часовникова стрелка. Ако навлезе в него, излизането ще е много трудно.
В експедицията MOSAiC участват повече от 70 научни института от почти 20 държави, сред които САЩ, Великобритания, Франция, Русия, Китай. Ръководител на експедицията е Маркус Рекс от института "Алфред Вегенер" за полярни изследвания.
Министърът на образованието и научните изследвания Аня Карличек нарече участващите в експедицията учени "герои на нашето време". Тя подчерта важността на изследванията по толкова деликатната тема за промените в климата.
Бюджетът на мисията е около 140 милиона евро, половината от които се поема от Германия.
Научните екипи на ледоразбивача ще се сменят. Специалистите ще остават на него по два месеца. Уникалното предимство на тази експедиция в сравнение с другите е, че наблюденията ще бъдат извършени през цял цикъл от сезони.
"Особено интересен е преходът от зима към пролет" - каза Стефани Арнд, физик специализирал в морския лед, която ще застъпи на ледоразбивача в средата на февруари. В началото на пролетта ледът в Арктика обикновено е прекалено дебел, за да може дотам да достигне кораб.
Регистрирането на промените в плътността, размера, вида на снега, ще помогне на учените да разберат по-добре движението на енергията в Арктика.
"Количеството светлина, което снегът отразява в атмосферата или поглъща, както и колко светлина достига до горния слой на океана, има голямо значение за екосистемата" - каза Арнд.
Енергията от светлината се отразява на растежа на водораслите и температурата на океана. Това влияе на топенето на леда отдолу.
Разбирането на тези и други сложни процеси в Арктика е важно за все по сложните компютърни модели, използвани за прогнозиране на времето и климата. Всяко нарушение в деликатния арктически цикъл на замръзване и топене се усеща много на юг.
***
Учени работят 150 дни в постоянна нощна смяна на германска арктическа мисия
Бремерхафен, Германия, 11 февруари 2020 г. /БТА/ Екипът учени на борда на германския изследователски кораб "Поларщерн", който е на арктическа мисия от есента, работи постоянно нощна смяна заради полярната нощ, която продължава 150 дни, съобщи ДПА.
Добиваме представа за обкръжаващата ни среда единствено с помощта на фенери, инфрачервени камери, уреди за нощно виждане и лазерни скенери, съобщава с мейл от борда на кораба германският физик Кристиян Катлайн. Ученият, който е на 33 г., работи в института за полярни изследвания "Алфред Вегенер" в Бремерсхафен и от два месеца е на борда на изследователския кораб "Поларщерн".
При постоянната тъмнина "тялото ти изобщо не се сеща, че съществува слънце", казва Катлайн. Той и колегите му работят и при тежки климатични условия. Температурата в района през последните дни пада под минус тридесет и пет градуса по Целзий.
Полярната експедиция в централния Арктик - MOSAiC ("Мултидисциплинна плаваща обсерватория за изследване на арктическия климат"), започна през септември миналата година. В проекта участват над 300 учени от 20 държави, чиято цел е да съберат основни данни за Арктика, за да се разберат по-добре климатичните промени. Корабът "Поларщерн" е закотвен за плаващ лед и ще се придвижва с него до септември 2020 г.
Катлайн извършва измервания с подводен робот, който контролира дистанционно. "Измерваме долната страна на ледниците два пъти в седмицата", пояснява той.
Учените работят основно нощем. Понякога Катлайн плува в басейна на кораба или разпуска в сауната. В неделя учените гледат филм и вечерят заедно.
"Да работиш по цял ден на температура под минус тридесет градуса означава, че се налага да се храниш много, за да осигуриш на тялото енергията, която му е нужна да се топли", обяснява физикът. На борда обаче рядко си позволяват свежи плодове и зеленчуци.
В средата на месеца Катлайн и колегите му ще напуснат "Поларщерн" на борда на руски товарен ледоразбивач и ще бъдат заменени от друг екип учени.
Следвайки стъпките на новаторската експедиция на норвежкия изследовател Фритьоф Нансен с неговия дървен ветроход „Фрам“ през 1893-1896 г., през август 2020 г. експедицията MOSAiC с модерен изследователски ледоразбивач успява да достигне от протока Фрам между Гренландия и Свалбард до Северния полюс само за седмица, включително за първи път през полярната зима. Само природата ще диктува курса на изследователския кораб "Поларщерн", пишат от експедицията. От антарктическата си мисия изследователският кораб "Поларщерн" се завръща в пристанището в Бремерхафен на 12 октомври 2020 г.
Учени от арктическа експедиция непланирано достигнаха до Северния полюс
Берлин, 19 август 2020 г. /БТА/ Германски ледоразбивач с международна научна експедиция в Арктика достигна Северния полюс, след като се отклони от планирания маршрут, за да се възползва от необичайно леките условия, съобщи Асошиейтед прес.
Ледоразбивачът "Поларщерн" успя да достигне географския Северен полюс заради големи открити зони в леда, който обикновено затруднява прекалено корабоплаването в района над Гренландия, каза ръководителят на експедицията Маркус Рекс.
"Напреднахме бързо за няколко дни - каза Рекс пред Асошиейтед прес. - Беше невероятно. Понякога бяхме в открити води, докъдето стига погледът".
Районът над Гренландия обикновено е покрит с дебел лед, който се натрупва с години. Тази година обаче "Поларщерн" успя да стигне от протока Фрам между Гренландия и Свалбард до полюса само за седмица.
***
Германският ледоразбивач "Поларщерн" се завръща след едногодишна новаторска мисия
Бремен, 12 октомври 2020 г. /БТА/ Едногодишна арктическа експедиция при изключително ниски температури и дълги периоди на тъмнина в най-северните райони на планетата приключва днес и германският изследователски кораб "Поларщерн" се завръща на пристанището в Бремерхафен, съобщи ДПА.
На борда на кораба е Мултидисциплинарната обсерватория за изследване на арктическия климат (MOSAiC), която прекара цяла година в арктическия лед в първа по рода си мисия.
Ледоразбивачът "Поларщерн" излезе от арктическите ледове в неделя, съобщи говорителката на германския институт "Алфред Вегенер", който ръководи международното изследване.
Корабът отплава на 20 септември 2019 г. от норвежкия град Тромсьо.
В хода на експедицията стотици учени събираха данни от океана, леда и атмосферата в региона с най-сурови условия на планетата. Арктика има ключова роля в глобалната екосистема и експертите очакват изследването да хвърли светлина върху климатичните промени.
***
Факти и цифри за арктическата експедиция MOSAiC
Бремен, Германия, 12 октомври 2020 г. /БТА/ Експедицията MOSAiC за събиране на данни от кораб, "уловен" в огромен къс арктически лед в продължение на една година, е приветствана като първата по рода си. Днешният ден бележи нейния успешен край, след като ледоразбивачът "Поларщерн" ("Полярна звезда") се завърна в пристанището в Бремерхафен, Германия, предаде ДПА.
По този повод агенцията предлага някои ключови факти и цифри за мисията:
- Пълно наименование на проекта: Multidisciplinary drifting Observatory for the Study of Arctic Climate (MOSAiC) - Мултидисциплинарна плаваща обсерватория за изследване на арктическия климат.
- Време за подготовка на експедицията: десетилетие.
- Времетраене на експедицията: 389 дни.
- Начало на експедицията: 20 септември 2019 г. от норвежкия град Тромсьо в Северния полярен кръг.
- Бюджет: 140 милиона евро (165 милиона долара).
- Участници: Около 100 учени и членове на екипи пребивават на борда във всеки един от петте етапа на експедицията.
- Националности: Над 70 изследователски институции от близо 20 различни страни участват в проекта под ръководството на германския институт "Алфред Вегенер".
- Размер на леда: Когато плавателният съд започва да дрейфа, леденият къс е с приблизителни размери около 2,5 километра на 3,5 километра. На места ледената маса е с дебелина само 30 сантиметра, в сравнение с няколкото метра в центъра й. След 300 дни плаващият леден къс се свива през арктическото лято до около 1 квадратен километър и се пропуква.
- Разстояние: Ледоразбивачът "Поларщерн" е на дрейф 3400 километра.
- Скорост: Дрейфащият плавателен съд изминава до 25 километра дневно при силни ветрове и по-малко от километър в по-спокойни дни.
- Забелязани бели мечки върху арктическия лед: над 60.
- Нов рекорд: През февруари "Поларщерн" се намира само на 156 километра от Северния полюс. Никой друг плавателен съд не е достигал толкова далече на север през зимата.
- Най-ниска температура: На 10 март температурата спада до минус 42 градуса Целзий, но заради силните ветрове се усеща като минус 65 градуса Целзий.
- Полярна нощ: Слънцето не се показва над хоризонта около 150 дни.
- Оборудване: Около 70 тона оборудване е инсталирано върху ледения къс. Използвани са около 5000 метра електрически кабели.
- Измервания: В рамките на експедицията са правени измервания на дълбочина до 4,3 километра, докато въздушен балон се издига на височина 36 километра, за да събира данни за температура, влажност, посока на вятъра, скорост.
- Кораби: Шест други кораба "съдействат" на ледоразбивача "Поларщерн" за смяна на екипите и доставка на провизии.
- Самолети: Два специални самолета придружават експедицията, за да подпомагат изследванията.
- Сътрудничеството и обхватът на мисията често пораждат сравнения с Международната космическа станция (МКС) - най-скъпата и отдалечена база, изградена от човечеството.
"В действителност ние ще бъдем по-отдалечени от цивилизацията, тъй като космическата станция се намира в орбита на височина само 400-500 километра", заяви преди началото на мисията ръководителят й Маркус Рекс.
- Арктическата мисия MOSAiC е осъществена около 125 години след като норвежкият изследовател Фритьоф Нансен пръв успява да "запечата" кораба си "Фрам" в леда по време на 3-годишна експедиция до Северния полюс.
/ГИ/
news.modal.header
news.modal.text