site.btaЕвропейският парламент обяви номинациите за наградата „Сахаров“ за свобода на мисълта за 2023 г.
![Европейският парламент обяви номинациите за наградата „Сахаров“ за свобода на мисълта за 2023 г.](/upload/807162/1200px-European_Parliament_logo.svg_.png?l=1000)
![Европейският парламент обяви номинациите за наградата „Сахаров“ за свобода на мисълта за 2023 г.](/upload/807162/1200px-European_Parliament_logo.svg_.png?l=1000&original=ab667fddb3e8feeaa6ef154e83887c7d4debd5b3)
Европейският парламент обяви номинациите за наградата „Сахаров“ за свобода на мисълта за 2023 г.
Номинираните за наградата на Европейския парламент за активисти за права на човека станаха известни на 20 септември.
Предложените имена за наградата през 2023 г. бяха обявени на съвместно заседание нан парламентарните комисии по външни работи и развитие и подкомисията по правата на човека.
Европейският парламент присъжда всяка година наградата „Сахаров“ за свобода на мисълта, за да отличи изключителни личности и организации, защитаващи правата на човека и основните свободи.
През 2022 г. за лауреат на наградата бе определен украинският народ, представляван от президента на страната, избраните лидери и гражданското общество.
Номинации могат да бъдат правени от политически групи или от групи от поне 40 депутати.
Номинациите
Махса Амини и жените на Иран бяха номинирани от групата на Европейската народна партия. През септември 2022 г. Махса Амини, 22-годишна жена от кюрдски произход, е арестувана по време на посещение в Техеран и е пребита от т. нар. „морална полиция“ в Иран, защото носила мюсюлманския шал хиджаб по неправилен начин. Нейната смърт няколко дена по-късно предизвиква масови протести в Иран, предвождани от жени. Под лозунга „Жена, живот, свобода“ те се обявяват против правилата за носене на хиджаб и други дискриминационни закони.
Групата на социалистите и демократите в Парламента също номинира Махса Амини и движението „Жена, живот, свобода“ като представители на борбата за права на жените в Иран.
Афганистанските активистки за образование Марзия Амири, Парасто Хаким и Матиула Веса са номинирани от Петрас Аущревичус, Хана Нойман и още 57 депутати. Амири основава най-голямата мрежа от тайни домашни училища в Афганистан. Хаким помага за създаването на 90 неофициални училища в провинция Урузган. След поемането на властта от талибаните тя дава началото на тайни училища. Веса, която критикува талибанските декрети и публично защитава правото на момичетата на образование, е отвлечена през пролетта на 2023 г.
Групата на Европейската консерватори и реформисти издига номинацията на про-европейския грузински народ и Нино Ломджария, която е изпълнявала функцията на обществен защитник. Номинацията е заради усилията за опазване на правата на грузинците, които са принудени да бягат от окупираните от Русия региони, както и за защитата на свободата на словото и демокрацията в страната.
Групата „Идентичност и демокрация“ номинира Илън Мъск заради разкритията на практики на предишното ръководство на социалната мрежа Twitter (сега известна като X), които са вредели на свободата на изразяване в мрежата. Мъск обявява, че иска да прекрати тези практики и е против отказването на достъп на хора до платформата заради политическите им убеждения.
Групата на Зелените/Европейски свободен алианс номинира Ванеса Накате, млада жена от Уганда, която се бори за мерки срещу климатичните изменения и за права на човека. Накате основава първия клон на движението за климата „Петъци за бъдеще“ в Уганда, и заедно с други млади африканци е сред основателите на движението „Изправи се“.
Тили Мец и 42 други депутати номинират Вилма Нунес де Ескорсия и монсиньор Роландо Хосе Алварес Лагос от Никарагуа. Вилма Нунес де Ескорсия се бори за правата на човека в Никарагуа от десетилетия. Въпреки че е подложена на преследвания, тя остава в страната си и продължава дейността си. Монсиньор Роландо Хосе Алварес Лагос е епископ на Матагалпа и е сред най-отявлените критици на режима на никарагуанския президент Даниел Ортега. През февруари 2023 г., след като отказва да напусне страната, той е осъден на 26 години затвор, а неговото гражданство е отнето.
Групата на Левицата номинира Юстина Видржинска, Морена Херера и Колийн Макникълъс - жени, борещи се за правото на жените на безопасен и законен аборт. Юстина Видржинска е членка на полското движение Abortion Dream Team, осъдена на осем месеца обществен труд за това, че помогнала на друга жена да направи аборт в Полша. Морена Херера е социална активистка, защитаваща правото на жените в Ел Салвадор на аборт. Д-р Колийн Макникълъс е гинеколог от САЩ, която оказва висококачествени медицински грижи на пациенти и подкрепя защитата на репродуктивното здраве.
Контекст
Наградата „Сахаров“ за свобода на мисълта се присъжда ежегодно от Европейския парламент от 1988 г. Тя носи името на съветския физик и политически дисидент Андрей Сахаров и включва парична сума от 50 000 евро.
Следващи стъпки
•12 октомври: на съвместно заседание парламентарните комисии по външни работи и развитие избират трима финалисти измежду направените номинации
•19 октомври: носителят на наградата за 2023 г. се определя от председателя на Парламента и лидерите на политическите групи
•13 декември: церемония по награждаване на пленарната сесия в Страсбург
news.modal.header
news.modal.text