site.btaЦветелина Пенкова: Имаме исторически шанс да договорим ключов ресор на бъдещия еврокомисар
![Цветелина Пенкова: Имаме исторически шанс да договорим ключов ресор на бъдещия еврокомисар](/upload/1541669/%D0%A6%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0+%D0%9F%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B0%D1%82.jpg?l=1000)
![Цветелина Пенкова: Имаме исторически шанс да договорим ключов ресор на бъдещия еврокомисар](/upload/1541669/%D0%A6%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BD%D0%B0+%D0%9F%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D0%B0_%D0%B5%D0%B2%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B5%D0%BF%D1%83%D1%82%D0%B0%D1%82.jpg?l=1000&original=)
„Ресорът на Мария Габриел вече е преразпределен между двама други еврокомисари още с подаването на оставката ѝ. България може да договори различен ресор и това е много добра възможност. Има ключови теми, по които страната ни би могла да има доста сериозна роля, дори темата енергетика.“ Това заяви евродепутатът от Групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в ЕП Цветелина Пенкова пред БНР. Според нея ресор „Енергетика“ би могъл да бъде разширен и такава тема да бъде дадена на държава като България. В момента комисарят по енергетика е Естония. Цветелина Пенкова смята, че е важно кой ще води преговорите в Европейската комисия. „Въпросът за ресора е първостепенен, пред този за името, което страната ни ще излъчи. Грешна е политиката да тръгваме от имена и след това да търсим подходящ ресор. Има доста сериозен исторически шанс България да заеме стабилна позиция в рамките на оставащата почти година и половина от мандата на ЕК“, отбеляза евродепутатът.
„Няма сериозна политическа воля да се направи ясна стратегия, какво и как ще се случва с ТЕЦ-овете и това ни поставя в патова ситуация. Трябва да се говори в много ясни средносрочни и дългосрочни рамки, какво, как и до каква степен ще се намалят мощностите, и зависимостта ни всъщност от ТЕЦ-а. В момента те са около 40 процента от енергийния микс на страната. Рамката, която сме приели е, че до 2038 година това трябва значително да намали, т. е., да минем почти в едноцифрените проценти, тъй като спирането на една такава мощност изцяло, стратегически не е препоръчително“, коментира Цветелина Пенкова. Според нея е възможно предоговаряне, ако се направи по приемлив начин – да се увеличи срокът, да бъде намален процентът. Тя отбеляза, че ако се направи ясен такъв план, тогава вече няма нужда да поставяме въпроса по отношение на препитанието и работните места: „Аз съм говорила лично и с колегите, и от мините, и от ТЕЦ-овете. Това, което те искат, е ясна държавна политика- кога, какво ще се случи, за да могат наистина да направят разчета на кадровия потенциал, който е необходим. Ако говорим за един срок от 17 години, какъвто имаме в момента, може да има плавен преход и да се предложи възможност за друга реализация.“
Евродепутатът обясни, че по Фонда за справедлив преход, който беше предвиден именно за региони в преход, където ще се наложи подпомагане на населението и на работещите в тези сектори, бяха отпуснати средства от Европа, за да се подпомогне тяхната преквалификация, да се намерят други работни места. За България бяха предвидени 1, 3 млрд. евро. Пенкова отбеляза, че за момента, спрямо сроковете, сме загубили 100 млн., т. е., вече ни се полагат 1, 2 млрд. евро, ако успеем да предадем в някакъв срок тези планове. „Беше дадена възможност, но в рамките вече на 3 години ние не можем да се възползваме от тази възможност, изпълнявайки обективен критерий. За мен е необяснимо като държавна политика“, коментира евродепутатът.
„За да има стабилна енергийна система, с постоянни цени, са необходими базови мощности и допълващи. ВЕИ-тата са в частта допълващи. Но без базова мощност, няма как да има стабилна енергетика и няма как да имаш достъпни дългосрочни цени, а не потребителите да бъдат потърпевши. Ние трябва да изберем този източник на енергия, която е с най-ниско емисионен отпечатък върху природата и икономиката. Това е ядрената енергетика. Себестойността на ядрената енергетика може би е една от най-ниските, спрямо тези останали два базови енергийни източника. Това, което в момента се налага като политика в Европа е ясен баланс между базови и допълващи мощности- ядрена енергетика, плюс възобновяеми източници на енергията“, изтъкна още Цветелина Пенкова. Тя уточни, че санкции по отношение на вноса на ядрено гориво няма, във Франция 30% от ядреното гориво идва от Русия и дори САЩ внасят все още от Руската федерация, защото диверсификацията касае възможните доставчици, но те не са толкова много.
news.modal.header
news.modal.text