site.btaЕлена Йончева към директора на Фронтекс: Готови ли сте за увеличение до 30 000 служители
![Елена Йончева към директора на Фронтекс: Готови ли сте за увеличение до 30 000 служители](/upload/8976378/Picture+Elena+Yoncheva+%281%29%282%29.png?l=1000)
![Елена Йончева към директора на Фронтекс: Готови ли сте за увеличение до 30 000 служители](/upload/8976378/Picture+Elena+Yoncheva+%281%29%282%29.png?l=1000&original=d5dde5cc15a3fdd56940a44eb377a5461c59255c)
В предизборната си реч пред Европейския парламент председателят на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен обяви намерението служителите на Агенцията за гранична и брегова охрана на ЕС (Фронтекс) да се увеличат три пъти – до 30 000 души. Изглежда много амбициозно, още повече, че настоящата цел е те да стигнат до 10 000 души през 2027 г. Налага ли ситуацията по външните граници на ЕС подобно драстично увеличение? По какъв начин то ще помогне в дейността на Фронтекс и в трети държави, извън Съюза? В какъв срок може това да се случи, ако се вземе това решение?
Тези въпроси отправи евродепутатът от „Обнови Европа“ Елена Йончева към директора на Фронтекс Ханс Лейтенс по време на изслушването му в Комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи (LIBE) на Европейския парламент.
Нямаме график за тези 30 000 души, трябва да направим преценка, заяви в отговор директорът на Фронтекс. Според него „не става дума само да назначим повече хора, а да търсим по-ефективни решения на проблемите, които имаме, което предполага технически съоръжения, оперативни действия.“ Не само да се назначават просто бройки. С тези 30 000 души ще се даде възможност на държавите членки да работят по-добре с нас, както и без нас, каза още той. Увеличението на капацитета на Фронтекс ще позволи да засилим присъствието си в трети страни, за да им помогнем да намерят решение на проблемите още там. Според Ханс Лейтенс това ще бъде в плюс за цялата общност.
В изказването си пред евродепутатите той на няколко пъти подчерта, че не е съгласен да се отнема от ресурса на агенцията – било като щатове в полза на Европол или по друг начин.
През 2026 г. трябва да започне да се прилага новият Пакт за убежището и миграцията, който разписва ясни процедури за управление на миграционните потоци на границите на ЕС, така че да има по-бързи решения за връщане или приемане на бежанци, както и за разпределяне на тежестта между всички държави членки. Ханс Лейтенс заяви в сряда, че Пактът е много добро политическо решение и че агенцията вече работи с другите институции в ЕС, които имат отношение към него, като Агенцията за убежището, например.
Той сподели, че понастоящем едва 22% от всички, които са получили отказ да останат в ЕС, са върнати в страните по произход. От тях 65% са го направили доброволно, с редовни полети. Ханс Лейтенс отхвърли всички критики от страна на представителите на крайната левица, че има насилствено връщане през границите на търсещи убежище. На няколко пъти България беше спомената в този контекст.
Междувременно Германия и Австрия търсят начин да връщат в Афганистан и Сирия мигранти, на които е отказано убежище или са извършили престъпления на тяхна територия, като разчитат на двустранни споразумения с трети държави. Преди няколко дни Берлин депортира 28 афганистанци, които имат присъди – за първи път, откакто преди три години талибаните дойдоха на власт в Кабул. Австрийските власти заявиха, че намерението им е да работят в сътрудничество с Берлин за съвместни депортации.
Връщането на незаконни мигранти, които са получили отказ да останат в държавите членки ще става по ясен и бързи механизъм, част от одобрения Пакт за миграция на ЕС, който ще се прилага от 2026 г. Елена Йончева оглавяваше групата, която координира преговорите по него между Европейския парламент, Европейската комисия и Съвета. Законодателният пакет беше приет в началото на годината, след близо десет години сериозни противоречия в ЕС.
news.modal.header
news.modal.text