site.btaАЕЖ: Парламентът да създаде анкетна комисия за разследване на държавна намеса в медиите
![АЕЖ: Парламентът да създаде анкетна комисия за разследване на държавна намеса в медиите](/upload/697221/AEJ-BG_5-11.jpg?l=1000)
![АЕЖ: Парламентът да създаде анкетна комисия за разследване на държавна намеса в медиите](/upload/697221/AEJ-BG_5-11.jpg?l=1000&original=0aa7a547b6ad5a0a2bda90dab48425a547319e3d)
Асоциацията на европейските журналисти – България призовава Народното събрание да създаде специализирана анкетна комисия, която да провери съмненията за евентуална държавна цензура в електронните медии.
В петък, по повод на коментар на депутата Ивайло Мирчев, че преди пет години нито една от националните телевизии не е подхванала журналистически т.нар. “Барселонагейт”, водещият от Nova TV Виктор Николаев отвърна: „Вие наясно ли сте как се притискат национални телевизии с регулатори?“
АЕЖ настоява парламентарна комисия да проучи съмненията, че властта използва регулатори, за да притискат националните телевизии да не отразяват теми от обществен интерес, когато тези теми биха накърнили репутацията им. Сигнали за това има отдавна, но съвсем доскоро назоваването на проблема беше табу за много журналистите, разполагащи с достъп до национален ефир.
Пример за такава тема е т.нар. “Барселонагейт”. Разкритията, според които бившият премиер Бойко Борисов е купил скъпа къща в Барселона, в която да живее жена, от която се твърди, че той има дете, се появиха още в периода 2016-2018 г. Въпросът обаче остана встрани от вниманието на големите медии, а прокуратурата също демонстрираше липса на интерес да разследва съмненията за пране на пари в особено големи размери, осветени от множество разкрития в разследващи сайтове като Биволъ и B.I.R.D. Ситуацията се промени наскоро, след разрива между главния прокурор Иван Гешев и лидера на ГЕРБ Бойко Борисов.
Много сходна е ситуацията с друго разследване “Осемте джуджета”, уличаващо криминални схеми с участието на високопоставени магистрати. Разследването бе публикувано от “Антикорупционния фонд” през 2020 г. и отново не получи необходимото внимание от големите медии.
Разкритията за нередности в болница “Лозенец” или Българската агенция за безопасност на храните, с автори съответно Миролюба Бенатова и Генка Шикерова, също останаха за дълго встрани от медийния интерес.
Това са само малка част от примерите, красноречиво показващи потенциални разминавания между дневния ред на обществото и този на националните телевизии.
Поради тази причина смятаме, че една парламентарна анкетна комисия би могла да разследва потенциална намеса на държавата посредством регулаторните органи или други институционални механизми в редакционната независимост на медиите. Като минимум, тази парламентарна комисия трябва да изслуша членовете на съответните регулаторни органи от последните пет години, а именно в периода 2017-2022, но също и основните действащи лица в два от големите скандали “Барселонагейт” и “Осемте джуджета” – Бойко Борисов, Иван Гешев и Борислав Сарафов. Трябва да бъдат изслушани и ръководствата на трите национални телевизии, а също и на Българското национално радио, както и журналисти от медиите, които биха искали да свидетелстват и могат да разкажат за евентуални практики на политическа цензура.
news.modal.header
news.modal.text