site.btaКатегорията на труд, заплатите и състоянието на униформите са част от проблемите на спешната помощ, за които информираха от КТ „Подкрепа“
![Категорията на труд, заплатите и състоянието на униформите са част от проблемите на спешната помощ, за които информираха от КТ „Подкрепа“](/upload/4671312/IMG_20240212_110536.jpg?l=1000)
![Категорията на труд, заплатите и състоянието на униформите са част от проблемите на спешната помощ, за които информираха от КТ „Подкрепа“](/upload/4671312/IMG_20240212_110536.jpg?l=1000&original=)
Промяна на категорията на труд, увеличение на заплатите, добавка за нощен труд, допълнителни ваучери за храна, подобряване на униформите и облеклото са част от исканията на спешните медици, които бяха посочени по време на кръгла маса на тема „Проблеми в спешната медицинска помощ и организация на дейността“. Събитието бе организирано от Медицинска федерация „Подкрепа“ към Конфедерацията на труда (КТ) „Подкрепа“.
Направихме анкети във всички наши структури в центровете за спешна медицинска помощ, с които искахме да се запознаем като цяло с проблемите, каза доц. Д-р Валери Апостолов, конфедерален секретар и председател на синдикат „Висше образование“ към КТ „Подкрепа“. Категоризацията на труда е много важен въпрос, каза той е добави, че спешните медици са навсякъде, където има неотложна ситуация. Заплащането не отговаря на психическото и физическото натоварване, считат анкетираните. Неспешните повиквания и агресията срещу спешните медици са други проблеми в работата, които отбелязват работещите. Хубаво е да има и унифицирано специализирано облекло, коментира Апостолов.
Работещите в Центъра за спешната помощ в Област Пловдив са 450 човека, каза Георги Батакчиев от КТ "Подкрепа" в Пловдив. Унизителното заплащане е основният проблем, който той открои по време на дискусията. На второ място е категорията на труд. Когато отидем на катастрофа, заварваме пожарникари и полицаи, които са с добро облекло и са с първа категория труд, разказа Батакчиев. Само хората от Бърза помощ за с трета категория труд, добави той. Като проблем Батакчиев изтъкна необходимостта шофьорът на линейката да се включва в извеждането на пациенти от домовете им. Всеки втори и трети шофьор има дискова херния и когато се разболеят, обикновено си пишат молбата за напускане, твърди синдикалистът. При нас не се прилагат рехабилитационни програми при „прегаряне“. Пациенти търсят спешна помощ и за здравословни проблеми, които обикновено са за консултация с личен лекар, смята още Батакчиев. Агресията и физическата саморазправа с медиците е друг проблем, посочен от Батакчиев. Няма справедливо правораздаване при посегателство срещу медик, отбеляза той. По думите му така се срива авторитетът на лекарския труд и младите медици не желаят да са част от системата на спешната помощ. Този труд стана неатрактивен. Необходимо е по-държавнически да се погледне на ситуацията, призова Батакчиев.
На дискусията бе отбелязан и проблемът с това, че на спешните екипи им се налага да обикалят болници, докато намерят лечебно заведение, което да приеме пациента.
Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция "Медицински надзор" Иванка Динева и председателят на Българския лекарски съюз (БЛС) Иван Маджаров също взеха участие в кръглата маса. Маджаров посочи, че заплатите за спешните медици трябва да се изравнят с тези в системата на Министерството на вътрешните работи.
/ГИ/
news.modal.header
news.modal.text