site.btaАко прагът на затопляне се задържи над 1,5 градуса за 20 години, ще бъде изгубена надеждата на Парижкото споразумение, казват от WWF
![Ако прагът на затопляне се задържи над 1,5 градуса за 20 години, ще бъде изгубена надеждата на Парижкото споразумение, казват от WWF](/upload/1444091/IMG_0435-2.jpg?l=1000)
![Ако прагът на затопляне се задържи над 1,5 градуса за 20 години, ще бъде изгубена надеждата на Парижкото споразумение, казват от WWF](/upload/1444091/IMG_0435-2.jpg?l=1000&original=)
Данните за това, че е преминат прагът на затопляне от 1,5 градуса по Целзий спрямо прединдустриалните нива са обезпокоителни, но все още не означават, че светът е изгубил всяка надежда да спази целта на Парижкото споразумение. Това смятат експертите на WWF. Според тях това ще се случи, ако средната глобална температура се задържи над 1,5 градуса за двадесетгодишен период, съобщават от пресцентъра на WWF-България. От там коментират информацията на Европейската служба за климатични промени "Коперник", че между февруари 2023 г. и януари 2024 г. глобалната средна повърхностна температура на въздуха е била с 1,52 градуса Целзий по-висока, отколкото в периода 1850-1900 г. Според данните границата е премината в продължение на дванадесет последователни месеца, а януари 2024 г. е бил най-топлият в историята на проучванията, коментират от WWF-България.
У нас свръхгорещите летни дни постепенно се превръщат в обичайно явление. Лятото на 2023 г. се оказа третото най-горещо в България за последните 44 години. Проучванията сочат, че климатът в Южна България постепенно се доближава до гръцкия, което увеличава броя на горещите и сухи дни в годината, а това удължава пожароопасния сезон и разширява размера на горски площи, които могат да бъдат засегнати, отбелязват още от природозащитната организация.
За да се предотврати влошаване на ситуацията, според WWF трябва да се ограничат емисиите от изкопаеми горива. Можем и трябва да захранваме икономиката по-ефективно, като използваме 100 % възобновяема енергия, опазваме природата и променим начина, по който произвеждаме и употребяваме суровини, продукти и храна, заявява Апостол Дянков, ръководител програма „Климат и енергия във WWF“. Според него трябва да се търсят възможности, защото във всеки сектор има умни и базирани на природата решения за намаляване на вредните въздействия върху околната среда.
Изминалата година е била най-топла за България – с 0,4 градуса повече от 2020 г. и с 0,55 градуса повече от 2019 г. , каза климатологът. Лятото на 2023 г. е било третото най-горещо. През декември 2022 г. и януари 2023 г. също са се наблюдавали температури аномалии. Такива са отчетени и през есента, заяви през януари климатологът д-р Симеон Матев.
/РН/
news.modal.header
news.modal.text